2024.07.17. 09:11
Hivatalosan 42 ezer eltűnt személyt tartanak nyilván Ukrajnában
875. napja tart a háború a szomszédunkban. Hírfolyamunkban az MTI, a Magyar Nemzet, a Mandiner és az Origo híreiből válogatunk.
Illusztráció/ Az ukrán hadifoglyok sorsára figyelmet felhívó tüntetés Kijevben 2024. március 17-én
Forrás: MTI/EPA
Fotó: Szerhij Dolzsenko
Lavrov: Trump elnöksége idején Moszkva és Washington a szankciók ellenére párbeszédet folytatott
Donald Trump elnöksége idején Moszkva és Washington a szankciók dacára párbeszédet folytatott – mondta Szergej Lavrov, az ENSZ Biztonsági Tanácsának soros elnökségét ellátó Oroszország külügyminisztere szerdán New Yorkban.
Trump alatt megsokasodtak a szankciók, a diplomáciai és a gazdasági jellegűek is. De abban az időben közöttünk magas szinten zajlott a párbeszéd. Mostanra már nincs ilyen párbeszéd
– hangsúlyozta Lavrov.
![LAVROV, Szergej](https://cdnkpi.mediaworks.hu/2024/07/PD5Ezy7JlymymMpZBMaezm8XZfRMePH0NcyxYbad9zU/fit/1200/800/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2QzNjg0MDBkNTI0OTRlZTQ4OTViZTk4MGE2ZTFmZWJh.jpg)
Fotó: Sarah Yenesel / Forrás: MTI/EPA
Közölte, hogy
jelenleg Moszkva és Washington telefonon tartja a kapcsolatot különböző szinteken, de ezekben – mint fogalmazott – semmi tartalmi elemet sem tudnak felfedezni.
Az orosz diplomácia vezetője elmondta, hogy Oroszország hajlandó együttműködni az Egyesült Államok bármely megválasztott vezetőjével, aki kész az egyenrangú és kölcsönös tiszteleten alapuló párbeszédre.
Lavrov megemlítette azt is, hogy a 2022 áprilisában Isztambulban folytatott béketárgyalások sikere esetén Ukrajna megmaradt volna az 1991-es határain belül, leszámítva a Krím félszigetet és az orosz csapatok által akkor ellenőrzött területeket.
Hangsúlyozta, hogy az ukrajnai rendezésnek figyelembe kell vennie az új tényeket, a többi között azt is, hogy az Oroszországi Föderációnak négy új régiója van. Úgy vélekedett, hogy a Nyugatnak fel kell hagynia Ukrajna felfegyverzésével, mert akkor lehet a konfliktust gyorsan lezárni és „megoldást keresni”. „Természetesen olyan megoldást, amely köteles figyelembe venni a harctéren kialakult tényeket. Azonban nemcsak a harctéren, hanem a közéletben is” – jegyezte meg Lavrov.
A négy régióról szólva Lavrov kijelentette, hogy azok „Oroszország részeivé váltak”. „Ez rögzítve van az alkotmányunkban és erről nincs vita” – húzta alá.
Három frontszakaszról jelentett előrenyomulást az orosz védelmi minisztérium
A hatból három frontszakaszon nyomultak előre az orosz erők az elmúlt nap folyamán Ukrajnában, miközben három ellenrohamot vertek vissza – közölte szerdán az orosz védelmi minisztérium.
A Moszkvában kiadott hadijelentés szerint az ukrán hadseregnek csaknem kétezer katonája esett el vagy sebesült meg súlyosan a harci érintkezés vonalán. A minisztérium a megsemmisített ukrán katonai célpontok, haditechnikai eszközök között említett meg egy rakétatüzérségi és tíz tábori lőszerraktárt, egy harckocsit, hét páncélozott harcjárművet – köztük egy amerikai Bradley gyalogsági harcjárművet –, egy horvát RAK-SA-12-es sorozatvetőt, két lengyel Krab, egy amerikai M109-es Paladin és egy brit Braveheart önjáró, valamint öt amerikai M777-es, egy M198-as és három brit FH-70-es vontatott tarackot, két francia HAMMER irányított légibombát, két amerikai HIMARS-rakétát, továbbá 59 légi drónt.
Az orosz statisztika szerint az ukrán fegyveres erők a háború kezdete óta több mint 16600 harckocsit és páncélozott harcjárművet veszítettek.
A TASZSZ állami hírügynökség orosz katonai forrásokra hivatkozva közölte, hogy a hét elején Kijevben orosz rakétacsapás érte az Ukrán Biztonsági Szolgálat (SZBU) vezetési pontját. A közlés szerint több tiszt életét vesztette, a szolgálat parancsnokának első helyettese pedig megsebesült.
A moszkvai katonai tárca bejelentette, hogy a szembeálló felek az Egyesült Arab Emírségek közvetítésével szerdán 95-95 hadifoglyot cseréltek ki. A legutóbbi csere június 25-én történt, akkor 90 orosz katona tért haza.
![](https://cdnkpi.mediaworks.hu/2024/07/w4-5RL93b7uFe6m318_e9F3o9tXOAv4Q-Rg5byapFCs/fit/1200/800/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzZiMmFkNWY1ZDUzYjQzMjNiYmUzYTIxM2Y4NWI5Y2Q2.jpg)
Fotó: - / Forrás: MTI/AP/Orosz védelmi minisztérium
Apti Alaudinov vezérőrnagy, az orosz fegyveres erők katonapolitikai főcsoportfőnökségének helyettes vezetője, a Csecsenföldön felállított Ahmat különleges alakulat parancsnoka a Pervij Kanal tévécsatornán kijelentette, hogy szerinte a „különleges hadművelet” az év végére befejeződik, és ehhez minden előfeltétel megvan. Alaudinov szerint Kijev megértette, hogy „a háborút már elvesztette”.
Megfogadta, hogy
meg fogják találni és az általuk elkövetett bűncselekménnyel arányos módon meg fogják büntetni az Azov ukrán alakulat azon tagjait, akik videóra vették, ahogy agyonlőnek egy fegyvertelen orosz katonát.
A helyi hatóságok az orosz ellenőrzés alá került ukrajnai területek és az Ukrajnával határos orosz régiók több településéről jelentettek szerdán ukrán tüzérségi és dróntámadást. A Belgorod megyei Cerkovnoje község közelében egy fiatal házaspár életét vesztette, miután egy ukrán pilóta nélküli repülőszerkezet csapást mért a személyautójukra. Herszon megyében, a Dnyeper bal partján egy civil meghalt, további hat pedig megsebesült ukrán tüzérségi tűz következtében.
Kreml: Moszkvához nem érkezett nyugati reagálás a magyar békejavaslatokra
Moszkva nem kapott semmilyen reagálást a nyugati országoktól Orbán Viktor miniszterelnök ukrajnai békejavaslataira, de ismeri a nyilvános válaszokat – jelentette ki Dmitrij Peszkov, a Kreml szóvivője szerdán újságíróknak.
Voltak válaszok, sőt, nyilvános válaszok is. Mint tudják, megpróbálják maguk az európaiak elítélni Orbánt, megkísérlik teljesen letagadni, hogy ebben a kérdésben bármilyen hatásköre volna, és megújítják abbéli eltökéltségüket, hogy katonai ügyekben segítséget nyújtsanak Ukrajnának. Valószínűleg ez a válasz
– válaszolta Peszkov arra az újságírói kérdésre, hogy a Nyugat reagált-e Oroszországnak a magyar javaslatokra.
![](https://cdnkpi.mediaworks.hu/2024/07/ix9ovYoILAwSIDfs9pttsQT0X8YaK2HXWGaUw9_bKyI/fit/1200/776/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzgzNTNhNjJkNDk0OTQ0M2JhNWNkMWY1M2EwZTc0NDRj.jpg)
Fotó: Evgenia Novozhenina / Forrás: AFP PHOTO / POOL
Arra a kérdésre, hogy volt-e Moszkvának kapcsolatfelvétele a magyar féllel Orbán Viktor békeküldetése után, az elnöki szóvivő emlékeztetett rá, hogy Szergej Lavrov orosz és Szijjártó Péter magyar külügyminiszter a minap New Yorkban találkozott. „Vagyis ezek a kapcsolatok folytatódnak” – tette hozzá Peszkov.
A szóvivő az ukrajnai háború menetéről szólva leszögezte, hogy a „biztonsági övezet” létrehozására irányuló művelet a harkivi régióban a sikeres befejezésig folytatódni fog. Visszautasította azt a feltételezést, amely szerint az új biztonsági intézkedések bevezetése az Ukrajna határán fekvő Belgorod megyében – 14 tüzérségi és dróncsapások sújtotta településre a helyi kormányzó korlátozta a beutazást – azt jelentené, hogy a művelet kudarcot vallott.
Kijelentette:
a Kreml nem osztja Andrzej Duda lengyel elnök véleményét, miszerint Oroszország ukrajnai győzelme háborúhoz vezet a Nyugattal.
Az amerikai választások témájára kitérve rámutatott, hogy az elmúlt évek során Oroszország és Vlagyimir Putyin a kampány elválaszthatatlan részévé vált az Egyesült Államokban, és mindig témaként szerepel a vitákban. Az Egyesült Államok Moszkva ellen bevezetett szankcióit illegitimnek és mindkét fél számára károsnak minősítette.
Megjegyezte, hogy Donald Trump volt amerikai elnök és mostani elnökjelölt a kormányzása idején számos korlátozást vezetett be Oroszországgal szemben, de akkor még volt párbeszéd a két ország között, ami a „pozitív elemek közé sorolható”.
Az Európai Parlament továbbra is kiáll Ukrajna határozott támogatása mellett
Az EP továbbra is támogatja Ukrajna függetlenségét, szuverenitását és területi integritását az ország nemzetközileg elismert határain belül.
Az állásfoglalás felszólítja az EU-t, hogy tartsa fenn és terjessze ki Oroszországgal és Fehéroroszországgal szembeni szankciós politikáját, ellenőrizze és vizsgálja felül hatékonyságát és hatásait, és akadályozza meg a korlátozó intézkedések kijátszását.
Az állásfoglalás azt is tartalmazza, hogy Oroszországnak jóvátételt kell fizetnie az Ukrajnában okozott pusztításért. A képviselők ugyanakkor üdvözlik a közelmúltban tett uniós erőfeszítéseket, hogy a befagyasztott orosz vagyonból származó bevételeket az ukrajnai háborús erőfeszítések támogatására fordítsák. Emellett azt kérik, hogy az EU hozzon létre „szilárd jogi rendszert az EU által befagyasztott orosz állami tulajdonban lévő vagyoni eszközök elkobzására”.
A képviselők felszólítják az EU-t és a tagállamokat, hogy növeljék az Ukrajnának nyújtott katonai támogatásukat, a szükséges ideig és bármilyen formában. Felszólítják továbbá az Európai Bizottságot, hogy tegyen javaslatot Ukrajna újjáépítéséhez nyújtott hosszú távú pénzügyi támogatásra a nemrég létrehozott, Ukrajnát támogató pénzeszköz tapasztalataira építve.
A megszavazott dokumentum elítéli Oroszország „barbár rakétatámadását” a kijevi gyermekkórház ellen. A képviselők ugyancsak elítélték Orbán Viktor magyar miniszterelnök közelmúltbeli látogatását Oroszországban, amely véleményük szerint nem képviseli az EU-t, sérti az uniós szerződéseket és a közös külpolitikát, beleértve a lojális együttműködés elvét is. Az állásfoglalásban leszögezték: „ennek a jogsértésnek Magyarországra nézve következményeket kell maga után vonnia”. „Mivel a magyar miniszterelnök úgynevezett „békemisszióját” közvetlenül követte a gyermekkórház elleni támadás, az állásfoglalás szerint ez is mutatja: Orbán Viktor állítólagos béketörekvése súlytalan” – olvasható a dokumentumban.
![ZELENSZKIJ, Volodimir](https://cdnkpi.mediaworks.hu/2024/07/KFLv44HWUPNEztHJIP7N6D2PlrW2DolaqrmTcMrcQps/fit/1200/800/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzExOThkN2NmOGFhODRhMmU5MTI0ZmNmNjc3MWQyYWU4.jpg)
Fotó: Efrem Lukackij / Forrás: MTI/AP
Ferenc Viktória: a béke érdekében Magyarország diplomáciai csatornákat nyitott
A Fidesz uniós parlamenti képviselője az Ukrajna melletti állásfoglalás elfogadásával kapcsolatos sajtótájékoztatóján elmondta: az ukrajnai háború kitörése óta az ország lakossága mérhetetlenül nagy szenvedéseket él át. A kárpátaljai magyar közösség hétköznapjai is megváltoztak, és ez talán a „legembertpróbálóbb” időszak a közösség történetében. A kárpátaljai származású képviselő elítélte a kijevi gyermekkórház elleni múlt heti orosz támadást.
Véleménye szerint a béke helyreállításával az ilyen tragédiák elkerülhetőek lennének, és ennek érdekében Magyarország diplomáciai csatornákat nyitott. „Magyarország már ezt megelőzően is számos formában segítette a szomszédos Ukrajnát humanitárius segélyszállítmányok, anyagi támogatások, és a menekültek befogadása által. Emellett a kezdetektől fogva támogatja Ukrajna Európai Unióhoz való közeledését, és ezen belül a kárpátaljai magyar közösség jogainak a helyreállítását” – mutatott rá Ferenc Viktória.
László András: az Európai Parlament baloldali többsége megrémült Orbán Viktor békemissziójától
A fideszes EP-képviselő nyilatkozatában arra hívta fel a figyelmet, hogy a parlament baloldali többsége, az Európai Néppárttal együtt, „láthatóan teljesen megrémült attól a gondolattól”, hogy Orbán Viktor miniszterelnök békemissziót kezdeményezett, és a legnagyobb országok, legnagyobb hatalmak vezetőivel találkozott a közelmúltban.
Kiemelte:
Magyarország azt próbálja elérni, hogy az ukrajnai háborút békés eszközökkel és a diplomáciai csatornákat megnyitva lehessen lezárni. „Azt tapasztaljuk, az Európai Parlament erre egyáltalán nem nyitott, ezzel teljesen ellentétes határozatot fogadott el, amiben katonai segítséget, minden formában és időkorlát nélkül biztosítana Ukrajnának”
– mutatott rá.
![LÁSZLÓ András](https://cdnkpi.mediaworks.hu/2024/07/73NukvXb8rNKxxTVU2aB7kZu8BxmzY7svs3PsqmCbiY/fit/1200/801/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzg2YmQ4ZTE3MzQ2YjQzYTJhMzFlZDM2ZGExNzQyYmFh.jpg)
Fotó: Purger Tamás / Forrás: MTI
Az EP által elfogadott állásfoglalás – hívta fel a figyelmet László András – arra szólítja fel a tagállamokat, hogy kötelező jelleggel, a nemzeti GDP-vel arányosan nyújtsanak katonai segítséget Ukrajnának. A képviselő szerint ez szembemegy azzal, amiért létrejött az európai integráció évtizedekkel ezelőtt, hogy a világháború után tartósan béke legyen.
Az Európai Parlament eddig arra törekedett, hogy bármilyen konfliktus volt a világban, azokat a felek ne fegyveresen, hanem békésen rendezzék. Ez az állásfoglalás ezzel is szembe megy, mert erről hallani sem akarnak Ukrajna esetében
– tette hozzá. Elszomorítónak nevezte, hogy a testület büntetést követel a magyar kormány ellen, amiért megpróbálta megnyitni a diplomáciai csatornákat.
László András szerint ugyancsak elszomorító az, hogy szerdán politikai erőszak elítélésével kapcsolatos magyar vitajavaslatot elutasította az Európai Parlament.
„Meglőttek és nagyon súlyosan megsebesítettek egy európai uniós tagállam miniszterelnökét. Az Egyesült Államokban szintén a kampány során a legesélyesebb elnökjelölt, Donald Trump életére törtek. Ez nagyon súlyos támadás az európai és az amerikai demokrácia ellen” – hívta fel a figyelmet.
Mint mondta, szomorú, hogy az Európai Parlament ezeket az incidenseket nem volt hajlandó megvitatni, „mert nem lehet a demokratikus kultúra része az, hogy politikai álláspontok alapján erőszakkal lépjenek fel egyes politikusok ellen.”
„Ma az Európai Parlamentben a vitajavaslatot elutasító képviselők némaságukkal cinkosságot vállaltak a politikai erőszakkal. Ez szerintünk nem fér bele a demokráciába, és ezáltal óriási hibát vétett az Európai Parlament a demokrácia ellen” – emelte ki László András.
Holland miniszterelnök: a küzdelem az igazságért fáradhatatlanul folytatódikA Malaysia Airlines MH17-es járatszámú repülőgépének tragédiájában érintett országok küzdelme az igazságért fáradhatatlanul folytatódik - jelentette ki Dick Schoof holland miniszterelnök a hollandiai Vijfhuizenben szerdán a tragédia 10. évfordulóján. Az NL Times című, angol nyelvű holland hírporál beszámolója szerint Dick Schoof a Malaysia Airlines MH17-es járata lelövésének tízedik évfordulója alkalmából tartott megemlékezésen hangsúlyozta: az igazságért folytatott küzdelem hosszú, de az áldozatok származási országainak, köztük Hollandiának van ideje, türelme és elszántsága az elkövetők felelősségre vonására. ![]() Fotó: ANP via AFP Mark Dreyfus ausztrál főügyész beszédében ígéretet tett arra, hogy a nemzetközi nyomozócsoport mindent megtesz az elszámoltathatóság biztosítására. A holland kormánytagok közül Caspar Veldkamp külügyminiszter a közösségi oldalán megosztott üzenetében „fekete napnak” nevezte a légikatasztrófát, mely – szavai szerint – „nyílt sebet” ejtett Hollandián. Az elvetők 298 ártatlan embert, köztük 196 hollandot öltek meg – emlékeztetett. Hollandia továbbra is mindent megtesz annak érdekében, hogy igazságot szolgáltasson „az áldozatok hozzátartozóinak hatalmas veszteségéért” – tette hozzá. David van Weel igazságügyi miniszter a hivatala előtt lobogó holland zászló félárbocra eresztését rendelte el „mindazok emlékére, akik meghaltak az MH17-es lelövésekor” – tájékoztattak. A beszámoló szerint a Schiphol holland nemzetközi repülőtér közelében felállított emlékműnél tartott megemlékezésen a meghívott 1500 résztvevő között az áldozatok rokonai mellett a tragédiában érintett országok, Hollandia, Malajzia, Ausztrália, az Egyesült Királyság, Belgium és Ukrajna képviselői vettek részt, valamint jelen volt Vilmos Sándor holland király. A megemlékezésen a beszédek után tartott egy perces néma csendet követően felolvasták a lelőtt repülőgépen tartózkodó áldozatok neveit – közölték. A Malaysia Airlines Amszterdamból Kuala Lumpurba tartó repülőgépét 2014. július 17-én Kelet-Ukrajna felett érte rakétatalálat. A pilótafülke mellett felrobbant rakéta szilánkjainak ezrei fúrták át a Boeing típusú gépet, amely a levegőben darabokra tört, és lezuhant. A tragédiában a fedélzeten tartózkodó mind a 298 utas, valamint a legénység is életét veszette. A tragédia körülményeit vizsgáló, holland vezetésű nemzetközi nyomozócsoport szerint egy Oroszországból származó, földi telepítésű, Buk típusú légvédelmi rakéta találta el a repülőgépet. 2022 decemberében az illetékes holland bíróság távollétükben életfogytig tartó börtönbüntetésre ítélt két orosz és egy Moszkva-barát ukrajnai szeparatistát, akik a nyomozati dokumentumok szerint szerepet játszottak a repülőgép lelövésének előkészítésében és megvalósításában. |
Ukrán belügyminisztérium: hivatalosan 42 ezer eltűnt személyt tartanak nyilván Ukrajnában
A hivatalos nyilvántartásban jelenleg 42 ezer eltűnt ukrán állampolgár szerepel – közölte szerdán Dmitro Bohatyuk, az ukrán belügyminisztérium illetékes főosztályának vezetője az Ukrinform állami hírügynökséggel.
A tisztségviselő elmondta, hogy a különleges körülmények között, azaz
a háborúban eltűntek jegyzékébe mostanáig több mint 51 ezer ember adatai kerültek be. „Jelenleg körülbelül 42 ezer ilyen ember van” – tette hozzá. Szavai szerint ugyanis most már mintegy hétezer emberről van információja a belügyminisztériumnak. Közülük háromezren biztosan életben vannak, és a hatóságok tudják, hol tartózkodnak.
„Jelenleg mintegy négyezer azonosított holttest van. Túlnyomó többségük katona volt, akiket eltűntnek nyilvánítottak, de később azonosították a holttestüket” – fejtette ki Bohatyuk. Elmondta: az eltűnt személyek után több mint 90 százalékban az országos rendőr-főkapitányság nyomoz.
Gyakorta előfordul, hogy egy embert különleges körülmények között eltűntnek nyilvánítanak, majd később bebizonyosodik, hogy az ellenség fogságába esett
– fűzte hozzá a belügyi vezető.
![](https://cdnkpi.mediaworks.hu/2024/07/kBF4P9i-ZAJgZkUpkqypViBEUwwr558yqHqiovnEnbA/fit/1200/788/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzFiYTg1MTE0ZGU3ZDQwOGViNjQzZTY4M2RmMmEyNGNj.jpg)
Fotó: Szerhij Dolzsenko / Forrás: MTI/EPA
Andrij Demcsenko, az ukrán határőrszolgálat szóvivője az Ukrajinszka Pravda hírportált arról tájékoztatta, hogy
szerdától a határőrök minden 18 és 60 év közötti ukrán férfi esetében ellenőrzik a katonai regisztrációs okmánynak, azaz katonai igazolványnak vagy katonai szolgálatra kötelezett ideiglenes igazolványának a meglétét,
amikor az érintettek elhagynák Ukrajnát. Ez a dokumentum lehet papír vagy elektronikus alapú. Hozzátette, hogy a határt átlépő férfiak túlnyomó többsége mostanáig rendelkezett a szükséges okmányokkal, így az új rendelkezés nem csökkentette a forgalmat. Mindössze néhány tucat olyan embernek nem engedélyezték a határátlépést, aki otthon felejtette a katonai igazolványát, vagy egyáltalán nincs is neki olyan – fűzte hozzá a szóvivő.
Volodimir Zelenszkij ukrán elnök közösségi oldalain arról számolt be, hogy újabb 95 ukrán katona tért haza orosz fogságból. Szavai szerint a most kiszabadult foglyok az ukrán fegyveres erők, a nemzeti gárda tagjai és határőrök.
Hálás vagyok a fogolycserében részt vevő csapatunknak és az Egyesült Arab Emírségeknek a közvetítésért. Bármilyen nehéz is, mindenkit megkeresünk, aki fogságban van. Mindenkit vissza kell hoznunk
– szögezte le az államfő.
A hadifoglyok hazahozatalával foglalkozó koordinációs központ hozzáfűzte, hogy a most kiszabadított foglyok között van 13 ukrán katona, akik a mariupoli Azovsztal üzem védelmében vettek részt.
![](https://cdnkpi.mediaworks.hu/2024/07/Gnue4KckZRGHKZ9WLz7yXg17uhA5RZS4v7CafO18Yx8/fit/1200/799/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzYwYTJmNzA2MWEwMTQ3NjQ5NTUzMTllOWM1MGJhMTY2.jpg)
Fotó: - / Forrás: MTI/EPA/Ukrán elnöki sajtószolgálat
Denisz Marcsuk, az ukrán agrártanács elnökhelyettese szerdai sajtótájékoztatóján elmondta, hogy Dél-Ukrajnában a gazdálkodók több tíz hektárnyi terméstől esnek el az orosz hadsereg által elkövetett gyújtogatások következtében. Szavai szerint az aratás kezdetével az orosz hadsereg szándékosan mér csapásokat szántóföldekre FPV drónokkal, hogy leégesse a termést. Közölte, hogy a harmadik éve tartó háború kezdete óta Ukrajna mezőgazdasági infrastruktúrája már több mint 50 milliárd dollár veszteséget szenvedett el.
Roman Mrocsko, a város katonai közigazgatásának vezetője arról adott hírt, hogy az orosz erők ismét ágyúzták a megyeszékhelyt, Herszon várost, aminek következtében egy 47 éves nő megsérült.
Oleh Szinyehubov, a keleti Harkiv megye kormányzója a Telegramon közölte, hogy szerdára virradó éjjel az orosz hadsereg légibombákkal mért csapást a régióbeli Borva településre. Károk keletkeztek egy kávézóban, egy autómosóban, és három családi házban, de személyi sérülésről nem érkezett hír.
Az ukrán vezérkar legfrissebb összesítése szerint az orosz hadsereg ukrajnai embervesztesége megközelítette az 563 ezret. Az ukrán erők kedden megsemmisítettek egyebek mellett 11 orosz harckocsit, 43 tüzérségi és egy légvédelmi fegyvert, valamint 31 drónt.
Ukrajna folyamatos uniós támogatásának szükségességéről szólt az új Európai Parlament első vitája
A héten megalakult új Európai Parlament képviselőinek első plenáris vitája Ukrajna folyamatos uniós támogatásáról szólt szerdán Strasbourgban.
A vitában a parlamenti frakciók vezetői szólaltak fel. Az Európai Néppárt nevében Andrzej Halicki lengyel politikus elmondta, hogy pártja Ukrajnát támogató állásfoglalási indítványt kezdeményezett, amelyet széles körben támogatott az EP legtöbb frakciója. Azt mondta, Ukrajna biztonságának megerősítése növeli az európai emberek biztonságát is. „Senkinek sincs joga hazafinak nevezni magát, ha aláássa ezt a közös erőfeszítést és korlátozza a segítséget, amelyet nyújtani igyekszünk Ukrajnának” – hangsúlyozta.
![](https://cdnkpi.mediaworks.hu/2024/07/ZB6cRYDo7EdAlcZcsyZ2gQLBHcJD5pBNKmRQ34hEeRI/fit/1200/800/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2UxNGEwYjQ3OTVjZjQzMDQ4Yzk4ODk3ZjI4NWI1ZTE1.jpg)
Fotó: Christophe Petit Tesson / Forrás: MTI/EPA
Hozzátette, hogy Vlagyimir Putyin orosz elnök felelősséggel tartozik a Nemzetközi Büntetőbíróságnak. Véleménye szerint Putyinnal senki sem tárgyalhat, és az uniónak saját érdekéből fakadóan is kell Ukrajnát gazdaságilag, politikailag és katonailag támogatni.
Iratxe Gárcia Pérez, a szocialisták képviselőcsoportjának spanyol vezetője bírálta a magyar miniszterelnököt, amiért a békemisszió keretében Oroszországba látogatott.
„Az álpatrióták új képviselőcsoportjának leghangosabb vezetője, Orbán Viktor Putyinnal találkozott, hogy becsmérelje az Európai Uniót, és egy olyan béketervről egyeztessen vele, amely az orosz terjeszkedést támogatja” – jelentette ki.
Szerinte az „álpatrióták” értékei megegyeznek az ártatlan emberek otthonokban, kórházakban és iskolákban történő orosz bombázásával.
Hangsúlyozta, hogy az EU Ukrajnának nyújtott támogatásának azon elidegeníthetetlen elven kell alapulnia, amely elutasítja erő alkalmazását a nemzetközi kapcsolatokban. Mint mondta, évekbe is telhet, de az ukrán nép meg fogja nyerni a háborút, mert az „eszmei csatában” már győzelmet aratott.
Jordan Bardella, a Patrióták Európáért frakcióvezetője szerint nem megengedhető, hogy az orosz imperializmus bekebelezze Ukrajnát, megsértse az ukránok szuverenitását, és fenyegesse a nemzetközi rendet és békét.
Az állásfoglalási indítványt azonban a francia politikus problematikusnak nevezte. „Ukrajna NATO-ba való belépését indítványozó javaslat igencsak aggályos, mert az a háború eszkalációjához vezethet. Az állásfoglalás a gazdaságunk és a mezőgazdaságunk túlélését is veszélyeztetné, mert súlyosan érintené a közös agrárpolitikát” – mutatott rá.
Kiemelve, hogy az állásfoglalás elítéli Orbán Viktor oroszországi látogatásait leszögezte, „Magyarország, a transzatlanti szövetség kulcsfontosságú partnere nem vádolható azzal, hogy negatívan befolyásolja a dolgokat, amikor megpróbál tárgyalásokat kezdeményezni az orosz féllel".
Joachim Brudzinski lengyel politikus az Európai Konzervatívok és Reformerek képviselőcsoport részéről kijelentette: csak az ukrán győzelem vezethet Putyin vereségéhez, Ukrajna veresége orosz erőket hozna az európai határokhoz. „Oroszország nukleáris fegyvereket telepítene a határainkra, növelné erőit és felkészülne egy újabb invázióra. Ez időbe telhet, kezdődhet egy hibrid támadással vagy akár teljes körű invázióval” – figyelmeztetett. Ukrajna folyamatos támogatásának szükségességét hangsúlyozva a képviselő felhívta a figyelmet arra is, hogy a háborús bűnös orosz elnöknek bíróság elé kell állnia.
Valérie Hayer a Renew frakciót képviselve hangsúlyozta: erkölcsi kötelesség az ukrán nép és az Ukrajnával szomszédos országok támogatása. Felhívta a figyelmet, hogy a Kreml által terjesztett álhírek ellenére ebben a háborúban csak egy agresszor és egy áldozat van. „Ukrajna biztonsága a mi biztonságunk. Az európai politikába történő beavatkozást és hibrid fenyegetéseket tapasztalunk. Határozott választ kell adnunk az EP-ben is Putyin propagandájára” – emelte ki.
Sergey Lagodinsky német politikus, a Zöldek frakciójának vezetője az ukrán néppel való közös uniós szolidaritást hangsúlyozta. „Európa a közös jövőnkért való felelősséget és a szomszédainkkal, különösen az ukránokkal való szolidaritást is jelenti” – emelte ki.
Martin Schirdewan, a Baloldal képviselőcsoportjának társelnöke arra hívta fel a figyelmet, hogy az Ukrajnát támadó orosz fegyverekben nagyon gyakran nyugati elektronikai alkatrészek vannak. „A Kirgizisztánba irányuló német autóalkatrész-export négy év alatt több ezer százalékkal nőtt. Ez az export nyilvánvalóan végső soron Oroszországba irányul, megkerülve a szankciókat. Az EU pedig nem tesz semmit” – hívta fel a figyelmet. Véleménye szerint azért nincsenek hatékony uniós szankciók a korrupt orosz oligarchákkal és a katonai-ipari komplexummal szemben, mert a nagyvállalatok diktálják a feltételeket, és nem akarnak pénzt veszíteni csak azért, mert Oroszország háborút folytat Ukrajna ellen.
René Aust, a Szuverén Nemzetek Európája frakció társelnöke arról beszélt, hogy az EU ukrajnai háborúval kapcsolatos stratégiája ezidáig nem vezetett békéhez, sőt egyes lépések közelebb hozták a tagállamokat a háborúhoz, a helyzet pedig egyre súlyosabb Ukrajnában. Mint mondta, más megközelítésre van szükség, itt az ideje az uniós stratégia megváltoztatásának.
„Hálás vagyok, hogy Orbán Viktor vállalja ezért a felelősséget. A politikai vezetés egy demokratikus társadalomban azt jelenti, hogy ki kell állni a helyes dolgokért, még akkor is, ha ellenállásba ütközünk. Nem lehet mindig a kényelmes, népszerű utat választani” – tette hozzá a német politikus.
Medvegyev: Ukrajna NATO-tagsága lényegében hadüzenetet jelentene
Dmitrij Medvegyev volt orosz elnök kijelentette, hogy Ukrajna NATO-csatlakozása hadüzenetet jelentene Moszkva ellen, és csak a szövetség „megfontoltsága” akadályozhatja meg, hogy a bolygó darabokra hulljon.
Az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének vezetői a múlt heti csúcstalálkozójukon ígéretet tettek arra, hogy támogatják Ukrajnát a „teljes euroatlanti integráció visszafordíthatatlan útján, beleértve a NATO-tagságot is”, de nyitva hagyták, hogy a tagság mikor következhet be – jegyzi meg a Reuters.
Medvegyev, aki az orosz Biztonsági Tanács alelnöke, most azt mondta, hogy Ukrajna tagsága túlmutat Moszkva biztonságának közvetlen fenyegetésén.
Ez lényegében hadüzenet lenne
– mondta szerdán közzétett nyilatkozatában. Hozzátette: – Azok az akciók, amelyeket Oroszország ellenfelei évek óta tesznek ellenünk, kiterjesztve a szövetséget, a NATO-t arra a pontra viszik, ahonnan már nincs visszatérés.
A teljes cikket a Magyar Nemzeten olvashatja el.
A brit légierő gépét észlelték Ukrajna felett
Ukrán dróntámadások következtében sérült meg három ember az oroszország Kurszki régiójában található Novoivanovka faluban – írja a RIA Novosztyi orosz hírügynökség Alekszej Szmirnovra, a Kurszki terület megbízott kormányzójára hivatkozva. A sérülteket kórházba szállították.
A mai napon a Szudzsanszkij járásban lévő Novoivanovka faluban ukrán drónok megtámadtak egy teherautót. A gépkocsi vezetője megsebesült. Ugyanezen a településen egy mezőgazdasági vállalkozás két dolgozója megsérült egy dróntámadás miatt. Valamennyi sérültet a szudzsanszkiji járási kórházba szállították, ahol jelenleg is kezelik őket
– áll a kormányzó közleményében.
Szintén a RIA Novosztyi adott hírt arról, hogy a Flightradar adatai szerint a brit légierő Grob G120TP–A Prefect T1 típusú kiképző- és berepülőgépét Ukrajna légterében, többek között Harkiv közelében észlelték – írja a Magyar Nemzet.
Ausztrália ígéretet tett Oroszország elszámoltatására az Ukrajna felett lelőtt MH17-es járat ügyében
Ausztrália megígérte szerdán, hogy számon kéri Oroszországon a Malaysia Airlines MH17-es járatának 10 évvel ezelőtti, Ukrajna feletti lelövését, amely 298 ember halálát okozta.
Az Amszterdamból a malajziai fővárosba, Kuala Lumpurba tartó Boeing 777-est 2014. július 17-én találta egy orosz gyártmányú BUK föld-levegő rakéta az oroszbarát szeparatisták által tartott ukrajnai terület felett. Minden utas és a személyzet életét vesztette, köztük 38 ausztrál is.
Ausztrália „nem hagyja magát eltántorítani attól az elkötelezettségétől, hogy elszámoltassa Oroszországot” – mondta Penny Wong külügyminiszter a canberrai parlamentben tartott megemlékezésen az áldozatok családtagjainak és a kormány képviselőinek.
![](https://cdnkpi.mediaworks.hu/2024/07/M0bQ-zH3F_oqXziBh6K97X4dA9uo36Wg-5k3udCB5-c/fit/1200/675/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzc1ODhkNmQwMDNjODQwNWQ4Njk5MzBhOTcyMmY4NWQ1.jpg)
Fotó: Olakszandr Jermocsenko / Forrás: MTI/EPA
„Megerősítem közös törekvésünket az igazság kiderítésére, az igazságszolgáltatásra és az elszámoltatásra a 2014. július 17-i kegyetlenség ügyében” – mondta a külügyminiszter az eseményen, amelyen az összes elhunyt ausztrál nevét felolvasták, a családok pedig aranyszínű virágokat helyeztek el egy koszorún.
Egy holland bíróság 2022-ben három férfit – két orosz és egy ukrán állampolgárt – távollétében életfogytiglani börtönbüntetésre ítélt gyilkosságért és a repülőgép megsemmisítésében játszott szerepért.
Ausztrália és Hollandia a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezethez (ICAO) fordult Oroszországgal szemben, amely az ENSZ korlátozott hatáskörrel rendelkező szerve. Oroszország tagadja, hogy bármi köze lenne az incidenshez.
Paul Guard, aki a szüleit vesztette el a balesetben, azt mondta, hogy az elmúlt tíz év „hosszú út” volt. „Mindig is a konfliktusnak tulajdonítottam a fő felelősséget ezért a tragédiáért. Nem hiszem, hogy bárkinek is szándékában állt volna lelőni egy utasszállító repülőgépet” – mondta az ABC ausztrál televíziónak.
Lezártak 14 határ menti orosz falut
Oroszország kénytelen volt lezárni 14 határ menti falut Belgorod régiójában a határon túli harkovi régiót ért ukrán támadások miatt. „Július 23-tól 14 olyan lakótelepre korlátozzuk a hozzáférést, ahol a működési helyzet rendkívül nehéz” – mondta Vjacseszlav Gladkov belgorodi kormányzó. Az orosz hadsereg májusban szárazföldi offenzívát indított az északkeleti Harkiv régió ellen, amelynek célja puffer vagy „egészségügyi zóna” létrehozása volt a belgorodi régió védelmére, de ehelyett Ukrajnából folyamatos lövöldözés és dróntámadások érték a katonákat.
ORFK: több mint 11 500-an érkeztek Ukrajnából kedden
Az ukrán–magyar határszakaszon 6226-an léptek be Magyarországra kedden, a román–magyar határszakaszon belépők közül pedig 5443-an nyilatkoztak úgy, hogy Ukrajnából érkeztek – tájékoztatta az Országos Rendőr-főkapitányság (ORFK) szerdán az MTI-t.
A beléptetettek közül a rendőrség 46 embernek állított ki ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást, amely 30 napig érvényes. Nekik ez idő alatt kell felkeresniük az Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság tartózkodási helyük szerint illetékes hivatalát a végleges okmányok beszerzéséért - áll a közleményben.
Ez történt kedden:
Ukrán válság
- Orosz szárnyasrakétát lőtt le Kárpátalja felett az ukrán légvédelem (videó)
- Ukrajna több országgal is folytat egyeztetéseket a második békecsúcstalálkozóról
- Ukrán állampolgárságot kaphatnak az ukrán hadseregben szolgáló külföldiek (videó)
- Újabb fegyvercsomagot jelentett be Joe Biden Ukrajna számára
- Putyin: Kijev megpróbált csapást mérni a kurszki atomerőműre